НАПРЯМИ СТВОРЕННЯ ЄВРОПЕЙСЬКОГО ОСВІТНЬОГО ПРОСТОРУ: НОРМАТИВНО-ПРАВОВИЙ АСПЕКТ - Мосьпан, Наталія (ОСВІТОЛОГІЯ, 2022)
У статті йдеться про сучасний стан розвитку Європейського простору вищої освіти (ЄПВО), а саме аналіз результатів цього процессу після прийняття Болонської декларації та визначаються можливі перспективи розвитку. Основним матеріалом дослідження є автентичні джерела – незалежні звіти Європейської Комісії. Аналіз результатів процесу реалізації ЄПВО здійснено за наступними критеріями: розширення системи вищої освіти; Болонська трициклічна структура навчання; Європейська Кредитна система переносу та накопичення балів та Додаток до диплома; національна рамка кваліфікацій; студентська мобільність та тенденції отримання вищої освіти. Зазначається, що з початку Болонського процесу системи Європейської вищої освіти значно виросли. Кількість студентів у 20 національних системах зросла більш ніж на 20%. Зростаюча кількість студентів змусила більшість країн збільшити кількість вищих навчальних закладів. Більшість країн все ще мають довгі програми 5-6 років з конкретних дисциплін, які не відповідні до Болонського типової структури трьох циклів. На даному етапі в 34 країнах ECTS використовується в переважній більшості програм. У цілому, реалізація ECTS як системи перенесення та накопичення кредитів майже завершена. Деякі країни визначили мобільність студентів як частину своєї стратегії. Так, Бельгія, Франція, Мальта та Швейцарія приєдналися до 20% встановлених еталоном для Європейського простору вищої освіти до 2020 року. Згідно із загальним показником, зазначеним ЄС отримання вищої освіти населенням 30-ти-34х-річного віку має становити 40% до 2020 року. Вивчення результатів дало змогу прогнозувати подальший напрям розвитку ЄПВО, де основним може бути подальше розширення систем вищої освіти, вирішення проблемних питань, пов’язаних з три-цикловою структурою навчання та ECTS та впровадження Національних рамок кваліфікацій деякими країнами.